Module
Contents
Index 🔎︎

# Trendijooned

Trendijooned saab lisada kõikidele tasapinnalistele diagrammidele, välja arvatud sektor- ja börsidiagrammid.

Selle käsu kasutamiseks...

Vali Lisamine - Trendijoon (diagrammides)

Kui trendijoon lisatakse diagrammile, mis kasutab kategooriaid, näiteks joon- või tulpdiagrammile, siis kasutatakse trendijoone arvutamisel x-väärtustena arve 1, 2, 3, … – selliste diagrammide jaoks võib paremini sobida XY-tüüpi diagramm.

- To insert a trend line for a data series, select the data series in the chart. Choose Insert - Trend Line, or right-click to open the context menu, and choose Insert Trend Line.

- Keskväärtuste jooned on erilised trendijooned, mis näitavad keskväärtust. Andmejadale saab keskväärtuste jooned lisada käsuga Lisamine - Keskväärtuste jooned.

  Kui valitud on mõni andmejada element, rakendatakse see käsk ainult sellele andmejadale. Kui elemente pole valitud, rakendatakse käsk kõigile andmejadadele.

- Trendijoone või keskväärtuste joone kustutamiseks klõpsa joonel ja vajuta Delete-klahvi.

Trendijoon kuvatakse legendil automaatselt. Selle nime saab määrata trendijoone sätetes.

Trendijoon on sellele vastava andmejadaga sama värvi. Joone omaduste muutmiseks vali esmalt trendijoon ja seejärel vali Vormindus - Vorminda valik - Joon.

## Trendijoone võrrand ja korrelatsioonikordaja

Kui diagramm on redigeerimisrežiimis, annab LibreOffice trendijoone võrrandi ja korrelatsioonikordaja R2, isegi kui neid diagrammialas ei kuvata: klõpsa trendijoonel ja neid näidatakse olekuribal.

Trendijoone võrrandi kuvamiseks vali diagrammil trendijoon, ava parempoolse nupu klõpsuga kontekstimenüü ja vali Lisa trendijoone võrrand.

To change format of values (use less significant digits or scientific notation), select the equation in the chart, right-click to open the context menu, and choose Format Trend Line Equation - Numbers.

Default equation uses x for abscissa variable, and f(x) for ordinate variable. To change these names, select the trend line, choose Format - Format Selection – Type and enter names in X Variable Name and Y Variable Name edit boxes.

To show the coefficient of determination R2, select the equation in the chart, right-click to open the context menu, and choose Insert R2.

Pealesunnitud lõikepunkti puhul ei arvutata korrelatsioonikordajat R2 samal viisil kui vaba lõikepunkti puhul. R2 väärtused sunnitud ja vaba lõikepunkti puhul pole võrreldavad.

## Trendijoonte kõveratüübid

Saadaval on järgmised regressioonitüübid:

- Lineaarne trendijoon: regressioon läbi võrrandi y=a∙x+b. Sundida saab lõikepunkti b.

- Polynomial trend line: regression through equation y=Σi(ai∙xi). Intercept a0 can be forced. Degree of polynomial must be given (at least 2).

- Logaritmiline trendijoon: regressioon läbi võrrandi y=a∙ln(x)+b.

- Eksponentsiaalne trendijoon: regressioon läbi võrrandi y=b∙exp(a∙x). See on võrdne võrrandiga y=b∙mx, kus m=exp(a). Sundida saab lõikepunkti b.

- Astmefunktsiooniga määratud trendijoon: regressioon läbi võrrandi y=b∙xa.

- Moving average trend line: simple moving average is calculated with the n previous y-values, n being the period. No equation is available for this trend line.

## Piirangud

Trendijoonte arvutamisel võetakse arvesse ainult järgnevate väärtustega andmete paare:

- logaritmiline trendijoon: võetakse arvesse ainult positiivsed x-väärtused,

- eksponentsiaalne trendijoon: võetakse arvesse ainult positiivsed y-väärtused, välja arvatud juhul, kui kõik y-väärtused on negatiivsed: siis järgib regressioon võrrandit y=-b∙exp(a∙x).

- astmefunktsiooniga määratud trendijoon: võetakse arvesse ainult positiivsed x-väärtused ning ainult positiivsed y-väärtused, välja arvatud juhul, kui kõik y-väärtused on negatiivsed: siis järgib regressioon võrrandit y=-b∙xa.

Sa peaksid oma andmed vastavalt teisendama, kõige kasulikum oleks töötada originaalandmete koopiaga ja teisendada neid.

## Parameetrite arvutamine Calcis

Parameetrite arvutamiseks saab kasutada Calc'i funktsioone, nagu järgnevalt kirjeldatud.

### Lineaarse regressiooni võrrand

Lineaarne regressioon vastab võrrandile y=m*x+b.

m = SLOPE(y-andmed;x-andmed)

b = INTERCEPT(y-andmed ;x-andmed)

Ahenduskoefitsendi arvutamiseks saab kasutada valemit

r2 = RSQ(y-andmed;x-andmed)

Lisaks m, b ja r2 väärtustele pakub massiivi funktsioon LINEST täiendavat regressioonianalüüsi statistikat.

### Logaritmilise regressiooni võrrand

Logaritmiline regressioon vastab võrrandile y=a*ln(x)+b.

a = SLOPE(y-andmed;LN(x-andmed))

b = INTERCEPT(y-andmed ;LN(x-andmed))

r2 = RSQ(LN(y-andmed);LN(x-andmed))

### Eksponentsiaalse regressiooni võrrand

Eksponentsiaalsete trendijoonte puhul toimub teisendamine lineaarsele kujule. Kõvera optimaalne sobitamine sõltub lineaarsest kujust ja tulemusi tõlgendatatakse vastavalt.

Eksponentsiaalne regressioon vastab võrrandile y=b*exp(a*x) või y=b*mx, mis teisendatakse vastavalt kas võrrandiks ln(y)=ln(b)+a*x või ln(y)=ln(b)+ln(m)*x.

a = SLOPE(LN(y-andmed);x-andmed)

Teise variandi muutujad arvutatakse järgnevalt:

m = EXP(SLOPE(LN(y-andmed);x-andmed))

b = EXP(INTERCEPT(LN(y-andmed);x-andmed))

Ahenduskoefitsendi arvutamiseks saab kasutada valemit

r2 = RSQ(LN(y-andmed);x-andmed)

Lisaks m, b ja r2 väärtustele pakub massiivi funktsioon LOGEST täiendavat regressioonianalüüsi statistikat.

### Astmefunktsiooniga määratud regressiooni võrrand

Astmefunktsiooniga määratud regressiooni joonte puhul toimub teisendamine lineaarsele kujule. Regressioon vastab valemile y=b*xa, mis teisendatakse kujule ln(y)=ln(b)+a*ln(x).

a = SLOPE(LN(y-andmed);LN(x-andmed))

b = EXP(INTERCEPT(LN(y-andmed);LN(x-andmed))

r2 = RSQ(LN(y-andmed);LN(x-andmed))

### Polünoomiga määratud regressiooni võrrand

Polünoomiga määratud regressiooni joonte puhul toimub teisendamine lineaarsele kujule.

Loo tabel veergudega x, x2, x3, … , xn, y kuni soovitud astmeni n.

Kasuta valemit =LINEST(y-andmed; x-andmed) kogu x-andmete vahemiku x kuni xn kohta (ilma päisteta).

Funktsiooni LINEST väljundi esimene rida sisaldab regressiooni polünoomi kordajaid, liidetava xn kordaja on kõige vasakpoolsem.

Funktsiooni LINEST väljundi kolmanda rea esimene element on r2 väärtus. Selgitusi kasutamise ja teiste väljundparameetrite kohta saab täpsemalt lugeda funktsiooni LINEST kirjeldusest.

Sarnased teemad

X/Y-veatulbad

LINEST funktsioon

LOGEST funktsioon

SLOPE funktsioon

INTERCEPT funktsioon

RSQ funktsioon